КОРЕЛЯЦІЯ ПОКАЗНИКІВ БОЙОВОГО СТРЕСУ ТА ПСИХОЕМОЦІЙНОГО СТАНУ ПРАЦІВНИКІВ ПОЛІЦІЇ В УМОВАХ ВІЙНИ - Кофан, Ірина; Никифорова, Олена; Ляшенко, Валентина (Науковий вісник Дніпровського державного університету внутрішніх справ, 2024)
У статті аналізуються психоемоційні та особистісні зміни поліцейських після ротаційного повернення із зони ведення бойових дій. Викладені і проаналізовані результати емпіричного дослідження доводять деструктивний вплив бойового стресу на формування комплексу симптомів підвищеної збудливості. Їх розвиток обумовлений фіксацією поліцейських на надмірній інтенсивності травматичної події, досвіді реальної загрози життю. досвід участі у бойових діях свідчить, що напруженість, часто непідготовленість до діяльності в екстремальних ситуаціях, недостатність часу для відпочинку, погане харчування й матеріально-технічне постачання, відрив від родини – потужні фактори, які, накопичуючись, викликають негативні психічні зміни у певної частини поліцейських. Зазначена необхідність попередження таких змін, зневага ними може привести до незворотних наслідків та викликати серйозні захворювання. Вивчення поширеності станів психічної дезадаптації серед особового складу залежно від строків перебування в районах активних бойових дій на території України свідчить про значне наростання подібного числа випадків при тривалому безперервному знаходженні в такій ситуації. При цьому, в ході дослідження виявлено, що стійко знижувалася кількість осіб, у яких на момент обстеження не виявилися симптоми нервово-психічних розладів. Найбільшою мірою підпадали психологічному впливові бойової обстановки ті, хто мав високий рівень освіти, був більш старшого віку, а головне, мав велику кількість соціальних зв’язків. Отже, психіка нормальної людини без спеціальної підготовки до дій в бойових умовах не здатна витримати впливу бойових стрес-факторів.