ПРОЦЕДУРНІ ПИТАННЯ ПРОВАДЖЕННЯ У СПРАВАХ ПРО ВИБОРИ ТА РЕФЕРЕНДУМ В УМОВАХ ДІЇ ПРАВОВОГО РЕЖИМУ ВОЄННОГО СТАНУ - ТИЩЕНКОВА, Ірина (Науковий вісник Дніпровського державного університету внутрішніх справ, 2024)
Досліджено основні аспекти провадження у справах, пов’язаних із законодавством про вибори та референдуми в умовах дії правового режиму воєнного стану, визначено особливості правового регулювання та перспектив подальшого вдосконалення правового регулювання в окресленій сфері. Зазначено, що стаття 273 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) встановлює порядок оскарження дій, рішень та бездіяльності виборчої комісії та її членів. Комісія з проведення виборів і референдумів відповідає за організацію відповідних процесів, забезпечення дотримання законодавства та забезпечення рівного доступу. Центральна виборча комісія відповідає за контроль за дотриманням виборчого права громадян. Адміністративний суд здійснює нагляд за діяльністю виборчої комісії та виносить остаточні рішення у виборчих спорах відповідно до правил КАС України. Акцентовано на тому, що легітимність обраної особи ґрунтується на законності виборів, а отже, у разі визнання недійсним хоча б одного з етапів виборчого процесу, наприклад, при виявленні недостовірних даних у протоколі ЦВК про результати виборів, обрана особа може втратити свою посаду та повноваження. Підкреслено, що запровадження на законодавчому рівні можливості дострокового припинення повноважень обраної особи за рішенням суду (або іншого органу в судовому порядку) у разі виявлення раніше невідомих даних, що свідчать про її нездатність брати участь у виборах або інші серйозні порушення виборчого законодавства, має превентивний характер. Сформульовано висновок, що зміни до закону про адміністративне судочинство, внесені шляхом запровадження процесуальних норм, були закріплені у виборчому законодавстві, зокрема у Виборчому кодексі України. Однак такий підхід не завжди є ефективним. Ці норми, що є невід’ємною частиною матеріального права і підтримуються КАС України, не завжди узгоджуються з іншими процесуальними нормами. Тому положення про судовий захист виборчого права мають бути включені лише до процесуального права і не повинні порушувати його єдності.